אצות אדמומיות
![181_n.jpg](https://static.wixstatic.com/media/c2f0e5_0b5abadb6ab8468ab66b6cd066957df2~mv2.jpg/v1/fill/w_980,h_400,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/181_n.jpg)
![NextPrevious_Buttons-01.png](https://static.wixstatic.com/media/c2f0e5_5dfd6461896742a391d09e4f2edc53ac~mv2.png/v1/fill/w_51,h_51,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/NextPrevious_Buttons-01.png)
![NextPrevious_Buttons-02.png](https://static.wixstatic.com/media/c2f0e5_69685943f53d4d82b5d78dd1185cd85f~mv2.png/v1/fill/w_51,h_51,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/NextPrevious_Buttons-02.png)
קוצנית מצרית
Acanthophora najadiformis
מחלקת האצות האדומיות (Rhodophyta), סדרת האצעדנאים (Ceramiales), משפחת הרודומליים (Rhodomelaceae).
פירוש השם
השם המדעי של הסוג (Acanthophora) מקורו ביוונית ופירושו נושאת קוצים, שם המין (najadiformis) נקבע עקב הדמיון לצמח המים נידה. החוקר דלייל (Delile), אשר הגיע לכאן במשלחת המדעית שליוותה את צבאו של נפוליאון, הוא הראשון שתיאר את הקוצנית המצרית מאזורנו. השם המדעי של המין מופיע בכמה נוסחים, על שם החוקר שהגדיר אותה לראשונה: Acanthophora delilei .Lamouroux או Acanthophora nayadiformis (Delile) Papenfuss = Acanthophora najadiformis (Delile) Papenfuss בכל המקרים מדובר באותו המין הקרוי בעברית קוצנית מצרית.
תיאור
הקוצנית המצרית היא אצה זקופה, גילדנית, ענפה מאוד, דמוית שיח. הענפים הסחוסיים מכוסים בליטות קוצניות הניכרות היטב במגדלת וניתן לראותן גם בעין.
מידות
אורך הענפים מגיע לעתים עד ל20- ס"מ, אך לרוב אין הוא עולה על 10 ס"מ. קוטר הענפים 2-1 מ"מ. אורך הקוצים מגיע עד לחצי מילימטר.
צבעוניות
למרות השתייכותה לאדומיות הקוצנית מופיעה בשטח בגוונים שונים של חום, מבהיר עד כהה. לפעמים מוצאים פרטים בעלי גוון ירקרק הנוטה לירוק-זית.
סימני היכר מיוחדים
אפשר לטעות בין הקוצנית ובין הענפית משום ששתיהן צומחות יחד על השוליים של משטחי הגידוד, ואולם הענפים הצדדיים של הקוצנית אחידים יותר בצורתם מאלה של הענפית, שהם דקים ומוארכים יותר, ולעתים מאונקלים.
בית הגידול
הקוצנית נפוצה מאוד על השוליים הפונים לים של משטחי הגידוד. היא גדלה בתחום צר במיוחד, בין קו הגאות לקו השפל, באזור החשוף לפעילות הגלים.
ביולוגיה ורבייה
אברי הרבייה נמצאים בחיק ה"קוצים" וניתן להבחין בשתי צורות של אברי רבייה: הקרפוספורות - נבגים שנוצרו עקב תהליך הרבייה המינית ומצויים בתוך ציסטוקרפים, גופי הפרי דמויי כד שקוף שבסיסו רחב, והנבגים נשקפים מתוכם; ונבגי הרביעייה (הטטראספורות) - שהם נבגים שנוצרו כתוצאה מחלוקה אל-מינית של תא האם לארבעה נבגים. נבגי הרביעייה שקועים בחיק הענפים, צורתם אליפסית והם קטנים מן הקרפוספורות. מהלך הרבייה הוא מחזור חיים משולש.
כאמור הקוצנית תופסת טווח אנכי קצר ביותר של בית הגידול. היא אינה מצויה בעומק המים ואינה עולה לגובה, רוב האוכלוסייה צמודה לקו השפל, באזור המורטב דרך קבע על ידי הגלים. קצב הפוטוסינתזה וקצב הגדילה של הקוצנית משתפר מאוד בעת חשיפה לאוויר (פי חמישה). נראה שהכושר הפוטוסינתטי הירוד שלה בתוך המים, ולא נוכחותם של דגים אוכלי אצות, הוא הסיבה העיקרית לכך שאיננו מוצאים אותה בעומק. הקוצנית נאכלת על ידי דגים, אך אינה המזון המועדף שלהם.
עונתיות ותפוצה
אפשר למצוא את הקוצנית כמעט בכל חודשי השנה, אף כי מרבית האוכלוסייה נעלמת בחודשים הקרים של החורף ומתחדשת לקראת הקיץ. הסוג כולל מינים אחדים המצויים בימים חמים.
פירוט המינים
מתורכיה תואר המין Acanthophora muscoides (Linnaeus) Bory.
![](https://static.wixstatic.com/media/c2f0e5_1b49a45e83904607a15493a6bd2f58fb~mv2_d_1842_1238_s_2.jpg/v1/fill/w_980,h_659,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/c2f0e5_1b49a45e83904607a15493a6bd2f58fb~mv2_d_1842_1238_s_2.jpg)
![](https://static.wixstatic.com/media/c2f0e5_0b5abadb6ab8468ab66b6cd066957df2~mv2.jpg/v1/fill/w_980,h_664,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/c2f0e5_0b5abadb6ab8468ab66b6cd066957df2~mv2.jpg)
![](https://static.wixstatic.com/media/c2f0e5_031ffa4dadbc4670b02786198af6de41~mv2.jpg/v1/fill/w_743,h_1065,al_c,q_85,enc_auto/c2f0e5_031ffa4dadbc4670b02786198af6de41~mv2.jpg)
![](https://static.wixstatic.com/media/c2f0e5_6346ffb2e9d34284bf37f124bea1234b~mv2.jpg/v1/fill/w_504,h_653,al_c,q_80,enc_auto/c2f0e5_6346ffb2e9d34284bf37f124bea1234b~mv2.jpg)
![](https://static.wixstatic.com/media/c2f0e5_44f1e473379444209029504a355a18a9~mv2.jpg/v1/fill/w_980,h_648,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/c2f0e5_44f1e473379444209029504a355a18a9~mv2.jpg)